Podklad pre prieskum projektu Europe Goes Locall 
– projekt 21 Národných agentúr Erazmus+ (kapitola Mládež)

Cieľom tohto dotazníka je zmapovať rámce, ktorých sa rozvíja práca s mládežou na miestnej úrovni v Európe ako aj v podmienkach jednotlivých krajín. Dotazník sa zasiela na adresy manfred.zentner@donau-uni.ac.at a judit.balogh@jint.be do 31. 3. 2017.

Poznámky pre lepšie pochopenie problematiky práce s mládežou na Slovensku
-	Štátna starostlivosť o mládež a šport je v zodpovednosti Ministerstva školstva vedy, výskumu a športu SR (ďalej MŠVVaŠ SR). Štát prenáša na obce a mestá niektoré úlohy a vtedy poskytuje finančné a iné materiálne prostriedky. MŠVVaŠ SR prenáša na obce zriaďovanie škôl a školských zariadení. Medzi školské zariadenia patria aj centrá voľného času, ktoré sú priamo aktívne v oblasti práce s mládežou. 
-	Termín práca s mládežou vo význame v akom je chápané v niektorých krajinách západnej Európy (špeciálne Veľká Británia) sa zaviedol zákonom až v roku 2008. Termín práca s deťmi a mládežou dovtedy znamenal akékoľvek aktivity s touto cieľovou skupinou (v niektorých prípadoch verejnosť pod týmto termínom vníma význam práce s mládežou dodnes, dokonca pod tento termín zahàňa aj aktivity škôl). 
-	Prepojenie práce s mládežou a školstva vychádza zo slovenskej tradície a historického vývoja. Aktivity a činnosti, ktoré spadajú pod výchovu a vzdelávanie (a nie pod oblasť sociálnych služieb alebo sociálnej pomoci) sa sústreďovali najmä v rôznych spolkoch, kde významnú úloh zohrávali aktívni a pokrokoví učitelia. Veľmi silná bola tradícia študentských spolkov pôsobiacich v školách.
-	Obdobie od roku 1945 a 1989 zaviedlo tradíciu pionierov a zväzákov, ktorí boli organizovaní predovšetkým v školách. Aj keď na dedinách a v mestách tiež pôsobili takéto oddiely a skupiny práca s deťmi a mládežou bola naďalej realizovaná najmä v prostredí škôl. Ostatné mimovládne organizácie boli zrušené a zakázané. Komunitná práca s mládežou v pôsobnosti samosprávy prakticky neexistovala, keďže jednotná organizácia mala vlastný riadiaci aparát a financovanie. 
-	Spájanie práce s mládežou so školstvom a koordinujúca úloha MŠVVaŠ SR v štátnej starostlivosti o mládež a šport je zdrojom nejasného chápania podstaty práce s mládežou v modernom slova zmysle dodnes.  
-	Samosprávy stále vnímajú túto oblasť ako „školstvo“ a volajú po financovaní zo štátu, pričom im uniká podstata a význam práce s mládežou ako výchova a podpora mladého občana na svojom území. 
-	Významnú časť práce s mládežou pokrývajú mimovládne organizácie, ktoré sú na Slovensku postavené na práci dobrovoľníkov a ich financovanie je nepravidelné a spravidla z iných ako miestnych zdrojov. Cca. 10 % mladých ľudí sú členmi nejakej mimovládnej organizácie. 

Situácia v administrácii práce s mládežou na miestnej úrovni 
(Situation on administration / policy / youth (work) policy)

Administratívna štruktúra miest a obcí v prepojení na prácu s mládežou
Please describe the administrative structure of municipalities in your country.

Slovensko je krajina vidieckeho charakteru – z 2 890 obcí je 140 miest (s počtom obyvateľov vyšším ako  5000 obyvateľov). 
Fungovanie obce/mesta je definované zákonom. Najvyšším orgánom obce je zastupiteľstvo, ktoré je zložené z poslancov zvolených v priamych voľbách obyvateľmi obce na štyri roky. Predstaviteľom obce a najvyšším výkonným orgánom obce je starosta (primátor v mestách). Funkcia starostu je verejná funkcia. 

Zodpovednosť obcí a miest za deti a mládež je implikovaná z vyššie uvedeného zákona „utvárať a chrániť zdravé podmienky a zdravý spôsob života a práce obyvateľov obce“. 

Každý obec/mesto má Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja, čo je strednodobý rozvojový dokument, ktorý obsahuje analýzu situácie a priority rozvoja obce/mesta. Niektoré obce majú aktivity voči deťom a mládeži zahrnuté aj v dokumente Komunitný plán sociálnych služieb 

Obec/mesto môže zriadiť akúkoľvek organizáciu vo svojej pôsobnosti (v rámci vlastných zdrojov) a  všeobecno- záväzným nariadením (t.j. legislatívny akt na miestnej úrovni) ošetriť akúkoľvek oblasť vrátane oblasti práce s mládežou. Zastupiteľstvo môže zriaďovať komisie ako svoje poradné, iniciatívne alebo kontrolné orgány. Jednou z komisií, ktorú má spravidla každý samospráva je komisia pre šport a mládež často spojenú s ďalšími oblasťami napr. kultúra alebo sociálne veci.
   
2. Opis situácie a postavenia mládeže v nasledujúcich oblastiach:
a) oficiálna definícia mládeže podľa veku b) pomer mužov a žien c) rozdiely vo vzdelanostnej úrovni d) teritoriálne rozloženie mladých ľudí v krajine e) migranti a minority ako téma, ktorá rezonuje v krajine f) mladí ľudia v mestách a na vidieku g) sociálny a ekonomický status mladých ľudí.

Please describe the situation of youth in your country by desegregating the information according to the following criteria: a) How is youth defined by age range? b) Gender ratio, c) Are there big differences in the educational level? d) What about the territorial distribution of young people? e) Is migration resp. are minorities a big topic in your country? f) Urban/rural ratio, g) Socio-economic status.

a) Mládež je na základe veku definovaná zákonom o podpore práce s mládežou na 0 – 30 rokov. 

b) V roku 2015 bolo v roku 2015 na Slovensku 1 973 673 mladých ľudí do 30 rokov (vrátane). Z toho bolo 51,18 % mužov a 48,82 % žien (Štatistický úrad SR) 

c) V roku 2015 bolo na Slovensku cca 40% mladých ľudí, ktorí absolvovali strednú školu s maturitou, cca 30% so základným vzdelaním, 15% s vysokoškolským vzdelaním, cca 8% absolventov strednej školy bez maturity a 1% bez vzdelania (Štatistický úrad SR, vek 15 – 29).
d) Slovenská republika je členená do 8 krajov. Najviac mladých ľudí žije v Prešovskom kraji (17,35%), nasledovaný Košickým krajom (15,81%), Žilinským (13,26%), Banskobystrickým (11,71%), Nitrianskym (11,61%), Bratislavským (10,47%), Trenčianskym (10,13%) a Trnavským (9,67%). 

e) Vzhľadom na minimálne otvorený prístup Slovenska k akceptovaniu migrantov resp. poskytovanie azylu, Slovenská republika zatiaľ nerieši tému migrantov. Významnejšou zatiaľ nedostatočne riešenou je téma menšín špeciálne Rómov. Na Slovensku žije z celkového počtu obyvateľov cca. 5,4 miliónov približne 400 000 Rómov. Mnohí sa nehlásia oficiálne k rómskej národnosti. Čelia niekoľkonásobnej deprivácii a výraznej spoločenskej exklúzii.  

f) Ohľadom miest a vidieka je pomer vyrovnaný s malou prevahou mladých ľudí žijúcich v mestách (50,9%) oproti mladým ľuďom žijúcim na vidieku (49,1%). 

g) Socio-economic status 

V 2015:
-	63.269 žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia na základných a stredných školách;
-	23,1 % mladých ľudí v kategórii NEET (20 – 34 ), 
-	Priemerná hrubá mzda mladého človeka – 822 € (15 – 29 )
-	43,6 % mladých ľudí je zamestnaných (15-29)
-	96 700 evidovaných mladých nezamestnaných.

3. Existencia národnej stratégie pre mládeže
Is there a national youth strategy (a youth law) (an overarching public document indicating the major direction of youth policy) in your country? 3. a) If yes, please describe if and how youth work is mentioned in the strategy.

Slovenská republika prijala dokument Stratégia Slovenskej republiky pre mládež na roky 2014 – 2020 (ďalej Stratégia pre mládež). Dokument kopíruje oblasti Stratégie EÚ pre mládež, pričom ciele reflektujú národné podmienky a priority. Ide o 9 oblastí - vzdelávanie, zamestnanosť, tvorivosť a podnikavosť, sociálne začleňovanie, zdravie a zdravý životný štýl, dobrovoľníctvo, participácia, mládež a svet a práca s mládežou. 

Práca s mládežou je definovaná ako „cieľavedomá činnosť, ktorá reaguje na potreby mladých ľudí a vedie k pozitívnemu rozvoju ich osobnosti. Je založená na princípe dobrovoľnej účasti mládeže, partnerského prístupu a vzájomného rešpektu. Jej úlohou je prispievať k zrelosti, nachádzaniu životného smerovania a sebapoznania jednotlivca aj skupiny. Realizujú ju pracovníci odborne pripravovaní na túto činnosť“. Ďalej Stratégia pre mládež cituje EU Stratégiu pre mládež a zdôrazňuje jej potenciál prispievať spolu s rodinou a inými odborníkmi k riešeniu viacerých problémov mladých ľudí ako sú napr. nezamestnanosť, sociálne vylúčenie a pod. 

4. Existencia špeciálnej legislatívy o práci s mládežou (národná legislatíva, miestna legislatíva a pod.) a definícia práce s mládežou, úloha, rozsah a aktivity. 
Does a specified legislation on youth work exist in the country (national level legislation / municipal level legislation / etc.), and if so, how is youth work defined, what is its role, scope and task?

Existujú dva základné legislatívne dokumenty súvisiace s prácou s mládežou na národnej úrovni:
-	Zákon o podpore práce s mládežou 282/2008 Zb definuje mládežníka, mládež, pracovníka s mládežou, zodpovednosti MŠVVaŠR, regionálnej a miestnej samosprávy, dobrovoľnícku službu v práci s mládežou, financovanie práce s mládežou a udeľovanie akreditácií vzdelávacích programov v práci s mládežou. 

Definuje prácu s mládežou ako výchovno-vzdelávaciu činnosť, spoločenskú činnosť, informačnú činnosť a poradenskú činnosť. 

Zákon ukladá povinnosť pre regionálne samosprávy vytvárať vlastné regionálne koncepcie podpory práce s mládežou na území kraja. 

Povinnosť mať koncepcie rozvoja práce s mládežou na úrovni obcí a miest nie je zavedená. Skupina detí a mládeže na úrovni obcí je najčastejšie zahrnutá pod oblasť školstva, kultúry, športu alebo sociálnych vecí v PHSR. 

-	Koncepcia práce s mládežou do roku 2020 prijatá v roku 2016.  
Koncepcia rozširuje definíciu práce s mládežou, prijatú v Stratégii pre mládež. Ide o „cieľavedomú činnosť, ktorá reaguje na potreby mladých ľudí a vedie k pozitívnemu rozvoju ich osobnosti, aby sa dokázali plnohodnotne uplatniť v živote. Je založená na princípe dobrovoľnej účasti mládeže, partnerského prístupu a vzájomného rešpektu. Jej úlohou je prispievať k zrelosti, nachádzaniu životného smerovania a sebapoznania jednotlivca aj skupiny. Má vytvárať priestor k spolurozhodovaniu mladých ľudí o veciach, ktoré sa ich týkajú, motivovať ich k angažovanosti a prispievať tak k budovaniu občianskej spoločnosti. Realizujú ju ľudia špecificky pripravovaní na túto činnosť, aktívne pracujúci v tejto oblasti a tiež dobrovoľníci, ktorí sú pre napåňanie koncepcie nenahraditeľní.

Koncepcia má 5 oblastí: 
-	Potreby mladých ľudí ako východisko pre prácu s mládežou - zber a analýza potrieb mladých ľudí ako aj ich zverejňovanie (napr. Správa o mládeži na rôznych úrovniach, grantový program na podporu výskumov v práci s mládežou a i.);
-	Kvalitná práca s mládežou – rozvoj evalvačných nástrojov (napr. benchmarking a indikátory, peer review, vzdelávanie pracovníkov s mládežou zamerané na hodnotenie a rozvoj kvality a i.);
-	Aktéri práce s mládežou – podpora flexibilného a priechodného systému poskytovateľov práce s mládežou (napr. podporné aktivity pre úpravu legislatívy, advokáciu a poradenstvo procesu zmeny a i.);
-	Financovanie práce s mládežou – vytvorenie systému a zabezpečenie zdrojov ( napr.  analýza stavu, návrh systému, grantové programy, spájanie existujúcich zdrojov a i.); 
-	Zviditeľňovanie a uznávanie práce s mládežou – tvorba nástrojov na uznávanie práce s mládežou na rôznych úrovniach (politické, spoločenské, sebauznanie atď.).
 
5. Miera autonómie obcí a miest pri určovaní priorít, miestnych politík, tvorbe miestnych programov.
What is the level of autonomy of municipalities in setting priorities, defining local policies, creating local programmes? Please mark the expression most fitting for your country in the table:

The central government defines targets and sets programmes local governments should implement.		
The central government sets targets and indicators but municipalities are independent in creating local programmes and methods.	X	
Targets, indicators, programmes and methods are defined entirely at the local level		
other / varied: 		

V praxi to znamená, že existujú strategické dokumenty, ktoré definujú ciele a vízie na národnej úrovni, ktoré sú záväzné aj pre miestnu úroveň. Vo väčšine dokumentov absentujú výsledkové indikátory.  Keďže obce a mestá sú autonómne, môžu si vybrať do akej miery a akými prostriedkami budú ciele štátnej politiky napåňať. Prístup obcí a miest by sa dal definovať prístupom „ak štát niečo chce, nech to zaplatí“. Je to zároveň ilustrácia aktuálneho stavu chápania politiky a fungovania štátu či demokracie na  úrovni obcí a miest na Slovensku.   

6. Inštitúcie a organizácie (národná alebo regionálna úroveň) poskytujúce profesionálnu podporu mládežníckej politike v obciach a mestách. Hierarchia zodpovedania sa samospráv za napåňanie cieľov mládežníckej politiky.   
Which bodies (national or regional level) provide professional support concerning youth matters for municipalities? Indicate the lines of accountability of municipal youth policy?

Obce a mestá sú autonómne, práca s mládežou patrí do originálnych kompetencií. Rôzne inštitúcie alebo organizácie môžu poskytovať len poradenstvo a konzultácie na požiadanie samospráv. 

Nižšie uvedené inštitúcie vyvíjajú aj vlastné iniciatívy a ponuky pre samosprávy, ktoré sa môžu slobodne rozhodnúť do akej miery ich využijú a následne aplikujú vo svojej praxi.  

	Organizácie a inštitúcie štátneho sektora (národná úroveň):
a)	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR – Odbor mládeže. Ministerstvo pripravuje rôzne usmernenia pre samosprávy, konzultuje opatrenia a pripravovanú legislatívu a i. Navyše, MŠVVaŠ SR má v rámci systému finančnej podpory práce s mládežou (Programy pre Mládež) program Komunita pre mladých (prvý krát otvorený v roku 2016). Priority na rok 2016 vychádzali z rokovaní a odporúčaní Združenia miest a obcí Slovenska (ZMOS). ZMOS zdôrazňoval potrebu silnejšej metodickej podpory samosprávam. Priority programu boli zamerané na mapovanie kvality života mladých ľudí (podľa oblastí Stratégie pre mládež) a stav miestnej mládežníckej politiky (podporených 5 projektov). Výstupy majú byť základom tvorby mládežníckej politiky postavenej na dôkazoch. Napriek pozitívnym výsledkom je ďalšie pokračovanie programu Komunita aktuálne otázne vzhľadom na finančné možnosti ministerstva. 
b)	IUVENTA – Slovenský inštitút mládeže – organizácia zriadená MŠVVaŠ SR. Organizuje rôzne informačné, vzdelávacie a konzultačné aktivity pre samosprávy alebo aktivity, kde sú samosprávy ako jedna z cieľových skupín. Aktivity sú zamerané na podporu tvorby modernej mládežníckej politiky na miestnej úrovni vrátane rozvoja práce s mládežou a mládežníckej participácie (workshopy, semináre, informačné dni, tvorba metodík a publikácií a pod.). Samosprávy sú len jednou z viacerých cieľových skupín a množstvo aktivít a iniciatív závisí od usmernenia a financií z MŠVVaŠ SR (ročný kontrakt medzi tými to dvomi organizáciami). 

Organizácie mimovládneho sektora (národná aj regionálna úroveň)
c)	Rada mládeže Slovenska. Poskytuje podporu svojim členským organizáciám často aj v oblasti spolupráce so samosprávami.    
d)	Krajské rady mládeže a Asociácia krajských rád mládeže. Rovnaký typ podpory a aktivít ako národná rada mládeže, len v systéme regiónov. 
e)	Nadácia pre deti Slovenska. Rôzne iniciatívy zamerané na rozvoj samosprávnej politiky voči deťom a mládeži (napr. Samospráva priateľská deťom a i.) 

Miestne samosprávy sa oficiálne zodpovedajú svojím občanom. 

7. Povinnosť samospráv poskytovať špecifické služby súvisiace s prácou s mládežou (napr. Dobrovoľnícke príležitosti, participácie, programy na rozvoj komunity, mládežnícke výmeny atď.) a ich organizácia.  
Is it mandatory for municipalities to provide services for youth (e.g.: volunteering, participation, community building, exchange programmes), and if yes, how are they organised?

Samosprávy nie sú povinné poskytovať špeciálne služby súvisiace s prácou mládežou (napr. dobrovoľnícke príležitosti, mládežnícke výmeny a i.). Súčasná legislatíva im to umožňuje, ale samosprávy sa môžu sami rozhodnúť, do akej miery a akými opatreniami tieto oblasti naplnia. 

Výsledky prieskumu MŠVVaŠ SR z roku 2015 ukazujú, že situácia je výrazne diverzifikovaná, zhoršuje sa v závislosti od veľkosti obce (menej zamestnaných ľudí na úradoch a v inštitúciách zriadených obcou).  Mnoho samospráv (najmä menšie obce) nerobia v tejto oblasti takmer žiadne iniciatívy/služby (mimo tých, ktoré vyplývajú z nejakej vyššej legislatívy). Väčšie obce a mestá zabezpečujú zabezpečuje tieto služby buď prostredníctvom škôl vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti a ich aktivít mimo vyučovania alebo prostredníctvom centier voľného času resp. iných školských zariadení, ktoré sú zriadené na ich území. 

•	Youth work practice on local level

8. Organizácia práce s mládežou na miestnej úrovni: kľúčoví hráči miestnej práce s mládežou a opis hlavných trendov. 
Describe how youth work is frequently organised on municipal level? Who are the main stakeholders of municipal youth work / youth services? Please describe the main trends that hold for most municipalities, refer to perceived differences. 

Práca s mládežou na miestnej úrovni je organizovaná v závislosti od veľkosti obce a motivácie samosprávy venovať mládeži kapacity (finančné, ľudské, časové). Vo väčšine prípadov je práca s mládežou vnímaná len ako organizácia aktivít pre deti a mládež. Posun k strategickému chápaniu práce s mládežou ako k výchove mladých občanov ešte nie je štandardným nastavením väčšiny samospráv. 

Sú identifikované tieto trendy podľa veľkostí obce/mesta

1.	Najmenšie obce: nemajú ani školu, ani žiadnu organizáciu zriadenú obcou ako napr. Centrum voľného času (organizácia zriadená podľa Školského zákona pre mimoškolské aktivity detí a mládeže), Osvetové stredisko/Dom kultúry a ich pracovníkov. 

Pre túto kategóriu obcí je práca s mládežou organizovanie tradičných podujatí pre deti ako napr. Deň detí, Mikuláš, ktoré financuje samospráva a organizujú dobrovoľníci resp. zamestnanci úradov. Takmer v každej obci je podporovaná telovýchovná jednota (športový klub – spravidla futbal) a dobrovoľní hasiči. V týchto lokalitách sa aktivizuje cirkev, kde aktívni kňazi sústreďujú okolo seba najmä deti a cez voľnočasové aktivity ich vťahujú do spoločenstva. V niektorých obciach sú aktívne mimovládne organizácie, kde sú deti a mládež jednou z cieľových skupín (poľovníci, záhradkári, rybári a pod.). V takýchto obciach veľmi zriedkavo fungujú pobočky veľkých mládežníckych organizácií ako je napr. Slovenský skauting.  

Kľúčoví hráči: starosta, členovia komisií pre šport/mládež, dobrovoľníci nezaradení do MVO, mimovládne organizácie orientované na rôzne záujmy (nielen pre mládež), cirkev.  

2.	Väčšie obce a menšie mestá (do 50 000 obyvateľov): tieto obce majú spravidla zriadenú základnú školu, ktorá sa stáva nositeľom aktivít pre deti a mládež z pohľadu samosprávy. V niektorých mestách sú aj stredné školy, ktoré patria pod regionálnu samosprávu – preto spolupráca s miestnou samosprávou nie je automatická. Na každej samospráve je pracovník, ktorý má v svojej agende aj tému mládeže spravidla ako 5 % svojej agendy.  

Všetky typy aktivít, ktoré sa v obci konajú, sú organizované (spravidla) v spolupráci so základnými školami. Niektoré obce/mestá v tejto kategórií majú vlastné CVČ ako mestské zariadenie, ale aj CVČ zriadené pri škole (zariadenie zriadené podľa Školského zákona), ktoré poskytuje záujmovú činnosť (hobby clubs) a príležitostné aktivity pre deti v obci (najčastejšie do 15 rokov, skôr pre mladšie deti). V komisiách športu a mládeže sú vždy zastúpení zamestnanci škôl (riaditelia, učitelia alebo vychovávatelia). Významnú úlohu zohrávajú naďalej aktívni kňazi v miestnych farách. V týchto lokalitách už fungujú aj pobočky nadregionálnych detských a mládežníckych organizácií  – aj keď naďalej len na dobrovoľníckom princípe (nie sú platení zamestnanci). Tu sa už objavujú aj mládežnícke parlamenty, často tvorené zo žiakov základných škôl (13 – 15 rokov) v niektorých prípadoch aj zo žiakov stredných škôl (výnimočne). Aktívne tu pôsobia aj neformálne skupiny zložené spravidla z mladých ľudí nad 15 rokov.   

Kľúčoví hráči: zamestnanci samospráv s agendou mládež (cca 5% agendy), členovia komisií pre šport/mládež, zamestnanci škôl a centier voľného času, cirkev, miestne pobočky nadregionálnych detských a mládežníckych organizácií, miestne mimovládne organizácie  všeobecné (aj so skupinou detí a mládeže), mládežnícke parlamenty (dobrovoľné združenia neregistrované) 
  
3.	Väčšie mestá (nad 50 000 obyvateľov): na ich území je zriadených niekoľko základných, stredných a často aj vysokých škôl (pobočky) a viacero organizácií zriadených samosprávou napr. Kultúrne domy a i. Fungujú tu spravidla jedno Centrum voľného času zriadené samosprávou, na ktoré je niekedy prenesená zodpovednosť za organizáciu mestských aktivít pre deti a mládež, spravidla koordinujú aj mestské mládežnícke (zložené zo študentov základných a stredných škôl). V týchto mestách už je možné nájsť samostatných pracovníkov pre mládež ako zamestnancov samosprávy a koncepcie práce s mládežou alebo mládežníckej politiky. Naďalej zostáva aktívna cirkev a rôzne mládežnícke spoločenstvá vytvorené pri farách/kostoloch. V týchto typoch miest  pôsobia aj miestne občianske združenia zamerané na cieľovú skupinu detí a mládeže. Silnú členskú základňu tu majú aj nadregionálne detské a mládežnícke organizácie.   

Kľúčoví hráči: Pracovníci s mládežou na samospráve, členovia komisií pre šport/mládež, zamestnanci škôl a centier voľného času, cirkev, miestne pobočky nadregionálnych detských a mládežníckych organizácií, miestne mimovládne organizácie  všeobecné aj MVO zamerané len na mládež, mládežnícke parlamenty (dobrovoľné združenia neregistrované). 

8.a. Who are the main actors (e.g.: employees of the municipalities, volunteers, national/regional service providers, private business, religious groups, NGOs, sport clubs, etc.)? Please describe the main trends that hold for most municipalities, refer to perceived differences. 

Kľúčovými aktérmi pre rozvoj tejto oblasti sú 
-	Zamestnanci samospráv a poslanci miestnej samosprávy, ktorí rozhodujú o podpore a rozvoji práce s mládežou. 
-	Zamestnanci centier voľného času ako školského zariadenia zameraného na výchovu mimo vyučovania najmä pre mládež do 15 rokov (rôzne samosprávy presúvajú na CVČ rôzny objem činnosti)
-	Od revolúcie v roku 1989 prišlo k rozvoju najmä detských a mládežníckych organizácií napojených na cirkev (dostatok ľudských kapacít, priestorových, skromné ale stabilné finančné zdroje aj pre miestne skupiny fungujúce pri farách a kostoloch), postavené na dobrovoľných pracovníkoch s mládežou. 
-	Miestne detské a mládežnícke mimovládne organizácie – postavené na dobrovoľných aj profesionálnych pracovníkoch s mládežou. 
-	Stále častejšie sa objavujú neformálne skupiny mládeže , ktoré vznikajú kvôli rôznym projektom. Neformálne skupiny často zakladajú občianske združenia, ktoré po skončení projektov zanikajú. 
-	Hoci práca s mládežou „sa nerovná“ šport, pre mnohé samosprávy je to základná forma podpory mladých ľudí. Silným hráčom na tomto poli sú aj športové kluby a telovýchovné jednoty. 

9. Uznávanie nositeľov práce s mládežou a ich práce. Opis hlavných trendov.  
How are the actors and their work recognised? Please describe the main trends that hold for most municipalities, refer to perceived differences!
Na Slovensku chýba všeobecne spoločenské uznanie práce s mládežou. 

•	Verejnosť často vníma dobrovoľných alebo profesionálnych pracovníkov s mládežou ako „tých, čo sa s deťmi hrajú“ a vnímajú prácu s mládežou len ako trávenie voľného času. 
•	Na niektorých samosprávach boli vytvorené pozície pracovníkov s mládežou, čo je dôkazom nárastu dôležitosti práce s mládežou minimálne zo strany primátorov a starostov obcí a miest (formálne uznanie). 
•	Zamestnanci školských zariadení, poskytujúcich aktivity mimo vyučovania (out of  school activities) napr. centier voľného času nie sú považovaní za rovnocenných učiteľom. 
•	V roku 2013 bola podpísaná Deklarácia o uznávaní neformálneho vzdelávania v práci s mládežou, ktorú podpísali predstavitelia zamestnávateľov, MŠVVaŠ SR, univerzít a stredných škôl a niekoľko samospráv (zo 104 signatárov bolo 6 predstaviteľov samospráv). Iniciatíva sa konala v rámci Národného projektu ESF Komprax - Kompetencie pre prax. Plánované postupne rozširovanie skupiny signatárov bolo z dôvodu personálnych zmien vo vedení IUVENTY – Slovenského inštitútu mládeže ako aj smerovania aktivít zastavené. 

10. Hlavné skupiny mládeže zapojené do práce s mládežou na miestnej úrovni. Definované cieľové skupiny pre miestnu práce s mládež vs. Kontradikcie s realitou.
What are the main groups reached by youth work on the level of municipalities? (e.g.: boys, girls, unemployed youth, young people from migrant families, refugees, young persons with physical or mental disabilities, socially excluded, LGBTQI, etc.) Are there defined target groups for municipal youth work? Are there contradictions?

Práca s mládežou v obciach a mestách je poskytovaná:
-	Pre deti vo veku od 5 do 14 rokov prostredníctvom centier voľného času a v základných aktivitách škôl mimo vyučovania (najmä školské kluby) – odpoveď na potrebu rodičov mať deti v chránenom priestore a venujúcim sa nejakej zaujímavej činnosti. 
-	Mimovládne organizácie, založené a vedené samotnými mladými ľuďmi, sú zamerané na staršiu mládež – stredoškoláci a vysokoškoláci. Tieto vznikajú často ako priestor na realizáciu rôznych iniciatív a projektov, zanikajú po čase, vzhľadom na iné záujmy. 
-	Niektoré MVO vznikajú aj pri školách, takže ich členmi sú často všetci žiaci školy (najčastejšie základných školách). 
-	Tradičné detské a mládežnícke organizácie sú prepojené na cirkev, tiež sú ich cieľové skupiny mladšie deti ale bohato využívajú stredoškolskú mládež (15 až 18) v úlohe dobrovoľných pracovníkov s mládežou (mládežníckych vedúcich). 
-	Skupinám, ktoré čelia rôznym formám vylúčenia sa venujú skôr MVO aktívne najmä v obalsti sociálnej práce, samosprávy nepoverujú inštitúcie zriadené na nich území ako sú centrá voľného času, osvetové strediská a i. úlohami súvisiacimi s inklúziou. Vnímajú ich ako vzdelávaciu a kultúrnu inštitúciu a nie ako inštitúciu pre oblasť sociálnych vecí. Práca s mládežou = vzdelávanie a nie sociálne otázky. 

11. Hlavné ciele a výzvy/problémy miestnej práce s mládežou a opis hlavných trendov.
What are both the main aims and challenges of municipal youth work? Please, describe the main trends that hold for most municipalities, refer to perceived differences.

Ciele práce s mládežou z pohľadu samosprávy:
-	Pre väčšinu samospráv je cieľom práce s mládežou rozvoj mládeže predovšetkým v oblasti kultúry a športu, prípadne ich spoločenská a občianska aktivizácia. 
-	Samosprávy by chceli mať „bezproblémovú“ mládež, ktorá bude aktívna a poslušná, čo samozrejme nie je realitou. 
-	Samosprávy vychádzajú v ústrety rodičom mladších detí a udržiavajú fungovanie centier voľného času ako ich požiadavku (odloženie detí po škole v chránenom priestore pod dozorom dospelých). 

Výzvy v oblasti samosprávnej/komunitnej práce s mládežou:
-	Vnímanie práce s mládežou len ako zmysluplné vypåňanie voľného času (hranie sa s deťmi);
-	Absentuje revízia systému na základe skutočných potrieb mladých ľudí; 
-	Silné spájanie imidžu práce s mládežou so „ školstvom“ a formálnym vzdelávaním, čo je podporené systémom financovania prostredníctvom „Školských“ zákonov. 
-	Chýbajú pracovníci samosprávy, ktorí by v rámci svoje agendy riešili témy súvisiace s prácou s mládežou (sieťovanie aktérov, výmena informácii, riešenie inklúzie zraniteľných skupín a mládeže a i). 
-	Práca s mládežou na miestnej úrovni je postavená na dobrovoľníkoch, ktorých počet klesá, ľudia si vezmú radšej ďalšiu brigádu, čiastočné zamestnanie, alebo sa venujú svojim rodinám, než sa angažovať v tejto oblasti. Vyrástla generácia mladých ľudí, ktorí sú teraz rodičia, ktorá nezažila žiadnu formu práce s mládežou – neboli členmi školských rád, neboli členmi žiadnych MVO ani záujmových klubov – a preto ani ako rodičia ani ako občania cielene nepodporujú rozvoj tohto sektora (okrem krúžkov pre svoje malé deti).   
-	Nejasné usmernenie a odkazy zo strany štátu k CVČ: MŠVVaŠ SR poskytuje usmernenia v zmysle modernej práce s mládežou, ale systém financovania drží (minimálne CVÆ) v tradičnej roli poskytovateľa krúžkov ako doplnok k predmetom školského vzdelávania.  
-	Systém financovania nadregionálnych detských a mládežníckych MVO pokrýva MŠVVaŠ SR, ale miestne MVO pre deti a mládež nemajú dostatok zdrojov na svoju činnosť. Samosprávy radšej poskytnú finančnú pomoc MVO, ktoré sa venuje činnosti, z ktorej sú výstupy ako tanečné skupiny, folklórne súbory, športové kluby – než organizáciám, ktoré zdanlivo nemajú výstupy v zmysle prezentácie/reprezentácie, čo je príklad práce s mládežou zvlášť so znevýhodnenými skupinami. 
-	Vzdelávanie pracovníkov s mládežou pre školské zariadenia neodráža aktuálne potreby poľa. Dôvodom je monopol Metodicko-pedagogického centra (zariadenie MŠVVaŠ SR), ktoré poskytuje bezplatné vzdelávanie (využívanie ESF fondov), za ktoré môžu získať vychovávatelia kredity vedúce k možnému zvýšeniu platu. Ostatné organizácie, ktoré by poskytovali lepšie vzdelávanie (podľa zákona o vzdelávaní pracovníkov v školstve je otvorený trh), ho nemôžu poskytovať bezplatne alebo nemajú akreditáciu a neprinášajú možnosť získať kredity. 

12. Monitoring, garancia kvality a podpora rozvoja kvality práce s mládežou na úrovni samosprávy. Hlavné trendy v oblasti kvality. 
How is the monitoring, quality assurance and support of quality development organised on municipality level? Please describe the main trends thathold for most municipalities, refer to perceived differences!

Monitoring práce s mládežou prebieha na úrovni samosprávy je len v školských zariadeniach v zmysle školských výchovných programov a ich napåňanie. Centrá voľného času sú kontrolované aj Štátnou školskou inšpekciou. 

Samospráva nevstupuje do fungovania MVO ani čo sa týka rozvoja kvality. Ak by samospráva zachytila, že MVO venujúca s deťom a mládeži je zameraná napr. extrémizmus alebo iné negatívne oblasti – upozorní políciu. V inom prípade sú organizácie tretieho sektora nezávislé a v oblasti kvality ide skôr o samoreguláciu. 

13. Metódy financovania práce s mládežou na úrovni samosprávy a hlavné trendy.  
Please describe the main methods of funding of youth work on the municipal level (e.g. employment, funding, EU-programmes, EU-funds, ...). Please describe the main trends that hold for most municipalities, refer to perceived differences!

Školské zariadenia sú financované z podielových daní v rámci originálnych kompetencií. Tzn., že samospráva dostane od štátu financie na detí a mládež žijúce na ich území vo veku od 5 do 14 rokov a z týchto zdrojov financuje prevádzku a platy zamestnancov. Financie na aktivity si tieto zariadenia najčastejšie získavajú sa z rôznych fondov, nadácii, alebo príspevkom na činnosť od rodičov vo forme poplatkov. 

MVO a neformálne skupiny využívajú spravidla iné zdroje než zdroje samosprávy, hoci 60 % miest s počtom mladých obyvateľov nad 10 000 má nejaký finančný nástroj na podporu MVO, kde sú cieľové skupiny aj mládež (nie špecificky pre DaM MVO). Nespochybniteľný rozvoj MVO v oblasti práce s mládežou na úrovni samosprávy priniesli EU programy pre mládež za posledných 20 rokov. Dodnes sú významným zdrojom príjmov pre MVO vedené najmä mladými ľuďmi, ktorí si takto realizujú svoje iniciatívy a nápady. 

Samosprávy najviac financií z podielových daní vynakladajú na financovanie centier voľného času, ktorých sú zriaďovateľom (v porovnaní napr. s financiami určenými na grantové programy pre MVO na svojom území). 

Podiel viaczdrojového financovania práce s mládežou na úrovni samosprávy (len kvalifikovaný odhad!)
Indicate the ratio of funding coming from different sources
	percentage	
municipal level (miestna samospráva)	40%	
national level (národné zdroje)	10 %	
European level (EÚ zdroje)	20%	
other (private sponsoring, foundations, etc.) Ostatné (sponzori, nadácie atď.)	30%	

Od roku 1992 do roku 2000 bolo financovanie detských a mládežníckych MVO a školských zariadení zabezpečené centrálne. Po decentralizácii štátnej správy v roku 2000 mnoho MVO zaniklo, lebo financovanie na miestnej úrovni z podielových daní už nezabezpečovalo dostatok zdrojov re miestne MVO.

•	Cooperation NAs - municipalities

14. Spolupráca samospráv a národnej agentúry pre EU programy pre mládež. Koľko kontaktov má NA ročne? V akých oblastiach? Koľko projektov so samosprávami existuje? V ktorom programe/kľúčovej akcii? Ako NA podporuje miestnu prácu s mládežou? Čo sú hlavné výzvy pre NA v oblasti spolupráce so samosprávami? 
Please describe the cooperation between municipalities and NAs. How many contacts does the NA have with municipalities yearly? What are the main concerns? How many projects with municipalities / municipal youth work exist? How many in which programme lines? How does the NA support municipal youth work? What are the main challenges for NAs in cooperation with municipalities?

Národná agentúra v oblasti spolupráce so samosprávami sa orientuje najmä na podporu a rozvoj systému mládežníckej politiky (tvorba strategických dokumentov, sieťovanie, výmena príkladov praxe so Slovenska a so zahraničia a i.).
-	2014 – 2016 spolupráca s regionálnou samosprávou (vzdelávanie a podpora pracovníkov regionálnych samospráv pri tvorbe Koncepcie rozvoja práce s mládežou a s využitím EU programov pre mládež). 
-	2008 – 2009 a 2010 – 2011 - dlhodobý tréning pre pracovníkov 30 miestnych samospráv zameraných na budovanie mládežníckej politiky.

-	V rokoch 2014 – 2016 podaných 78 projektov (34 schválených), kde boli aplikanti zástupcovia priamo samosprávy alebo organizácie zriadenej samosprávou (24 rôznych aplikantov).

-	Najviac projektov bolo zameraných na EDS (17), mládežnícke výmeny (10), mobilita mládežníckych pracovníkov (4) a po 1 projekt v Strategických partnerstvách a Dialóg medzi mladými ľuďmi a tvorcami politík.

Cieľom aktivít Národnej agentúry je podpora rozvoja mládežníckej politiky, aktivizácia mladých obyvateľov s víziou vyžitia možností EU programov pre mládež v prostredí obcí a miest.

Najväčšou výzvou je výmena zodpovedných pracovníkov samosprávy za oblasť mládeže (resp. na pozíciách starostov) a nevyhnutnosť začínať celý proces podpory, konzultácií a poradenstva nanovo.